![mosoly :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Sztorik és legendák
Re: Sztorik és legendák
Kérdésem komoly.
Régi kultúrák közt van olyan, ami képes és egyéb szótárt hagyott ránk, ami nyelvének megértését segítené elő későbbi korok emberei számára ? Furcsa, ha magas szintű kultúrák ezt nem tették meg, persze más, ha nem találjuk meg ezt a szótárt. értelmező kézikönyvet, stb.
![mosoly :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Re: Sztorik és legendák
Kedves tobe!
Érdekes a kérdésed. Hát hagytak is, meg nem is. Az egyiptom és a mezopotámiai írásos emélékek mellett nincsen kép, hiszen ott voltak a festett és faragott emlékek, amelyek többnyire nem egy pillanatnyi megrögzített ábrázolást mutattak (úgy, mint pl. ma egy festmény vagy szobor), hanem egész jeleneteket. Pl. a sumer, asszir, babiloni féldombormúveken mondjuk az uralkodó ül a trónján, fogadja az eléje járulókat, a feje felett ott vannak az őt védő istenek jelképei, stb. Alatta van a rövid szöveg. Az egyiptomi sírkanrákban a falakon hosszú részletes jelenetsorok vannak: a parasztok vetnek, a következő sorban már aratnak, a farao hiivatalnokai közben feljegyzik az adóba hajtott mennyiséget, másutt a bevándorló idegenek hajtják az állataikat (mégg az is látszik, hogy az öszvért vezetio a férj, az öszvér hátán kétoldalt nagy kosarakban kuporognak a kisgyerekek, utánuk ballagnak az asszonyok, kosarakkal biszik az árut, mögöttük a nagyobb gyerek hajtja a kecskléket, stb. Vagy a farao legyőzi az előtte térdre esett másik uralkodót, mögötte a megkötözött hadifoglyokat vezetik, az irnokok számba vesziok a foglyokat, mások a leölt ellenség számát, stb.)
Egyszóval van illusztráció bőven. Papirra rajzolt illusztráció csak a késő-kinai krónikákban van. A mai értelemben vett illusztráció a középkori kódexekben bukkan fel, vagy az első sor első betúje körül rajzolt iniciálé formáájában, vagy a fejezet zárórajzaként. Néha az egyik lapon van a szöveg, a másik lapon az egész oldalas kép.
A Közép-amerikai kódexek tele vannak illusztrációval, sokszor a szöveget is kiegészítik, pl. a maja kódexekben.
Mivel a papirusz drága volt, takarakéoskodtak az anyaggal, az ókorban a görögök, rómaik nem szurtak bele illusztrációt, hiszen ott voltak a kerámiák és a falfestmények.
Szótárak az ókori Eurázsiából nem maradtak fenn! A nyelveket "élőben" tanulták meg.
Hát röviden kb. ennyi. És Kellmes Húsvéti Ünnepeket: Lajos
Érdekes a kérdésed. Hát hagytak is, meg nem is. Az egyiptom és a mezopotámiai írásos emélékek mellett nincsen kép, hiszen ott voltak a festett és faragott emlékek, amelyek többnyire nem egy pillanatnyi megrögzített ábrázolást mutattak (úgy, mint pl. ma egy festmény vagy szobor), hanem egész jeleneteket. Pl. a sumer, asszir, babiloni féldombormúveken mondjuk az uralkodó ül a trónján, fogadja az eléje járulókat, a feje felett ott vannak az őt védő istenek jelképei, stb. Alatta van a rövid szöveg. Az egyiptomi sírkanrákban a falakon hosszú részletes jelenetsorok vannak: a parasztok vetnek, a következő sorban már aratnak, a farao hiivatalnokai közben feljegyzik az adóba hajtott mennyiséget, másutt a bevándorló idegenek hajtják az állataikat (mégg az is látszik, hogy az öszvért vezetio a férj, az öszvér hátán kétoldalt nagy kosarakban kuporognak a kisgyerekek, utánuk ballagnak az asszonyok, kosarakkal biszik az árut, mögöttük a nagyobb gyerek hajtja a kecskléket, stb. Vagy a farao legyőzi az előtte térdre esett másik uralkodót, mögötte a megkötözött hadifoglyokat vezetik, az irnokok számba vesziok a foglyokat, mások a leölt ellenség számát, stb.)
Egyszóval van illusztráció bőven. Papirra rajzolt illusztráció csak a késő-kinai krónikákban van. A mai értelemben vett illusztráció a középkori kódexekben bukkan fel, vagy az első sor első betúje körül rajzolt iniciálé formáájában, vagy a fejezet zárórajzaként. Néha az egyik lapon van a szöveg, a másik lapon az egész oldalas kép.
A Közép-amerikai kódexek tele vannak illusztrációval, sokszor a szöveget is kiegészítik, pl. a maja kódexekben.
Mivel a papirusz drága volt, takarakéoskodtak az anyaggal, az ókorban a görögök, rómaik nem szurtak bele illusztrációt, hiszen ott voltak a kerámiák és a falfestmények.
Szótárak az ókori Eurázsiából nem maradtak fenn! A nyelveket "élőben" tanulták meg.
Hát röviden kb. ennyi. És Kellmes Húsvéti Ünnepeket: Lajos
Re: Sztorik és legendák
Azt hiszem ez elég érdekes téma, köszönöm a választ is és viszont kívánom az Ünnepi kedves szavakat.
Re: Sztorik és legendák
astrohist írta: Az egyiptom és a mezopotámiai írásos emélékek mellett nincsen kép, hiszen ott voltak a festett és faragott emlékek, amelyek többnyire nem egy pillanatnyi megrögzített ábrázolást mutattak (úgy, mint pl. ma egy festmény vagy szobor), hanem egész jeleneteket. Lajos
Kedves Lajos Bácsi!
Ennek a mondatnak se füle, se farka.
(H. Bosch: A gyönyörök kertje triptichon)
Re: Sztorik és legendák
Pontosan mit nem értesz? BQ.
Re: Sztorik és legendák
mizar írta:astrohist írta: Az egyiptom és a mezopotámiai írásos emélékek mellett nincsen kép, hiszen ott voltak a festett és faragott emlékek, amelyek többnyire nem egy pillanatnyi megrögzített ábrázolást mutattak (úgy, mint pl. ma egy festmény vagy szobor), hanem egész jeleneteket. Lajos
Kedves Lajos Bácsi!
Ennek a mondatnak se füle, se farka.
(H. Bosch: A gyönyörök kertje triptichon)
"nem egy pillanatnyi megrögzített" értsd: nem a pillanatot rögzítették
Talán így már éthető.
Re: Sztorik és legendák
Kukac írta:["nem egy pillanatnyi megrögzített"[/i] értsd: nem a pillanatot rögzítették
Ugyan mi mást rögzítettek volna a képzőművészeti alkotásokban? A valóságnak egy pillanatát örökítetlék meg, lészen az falfestmény, szobor, cserépedényen lévő csatajelenet stb.
Sőt, olyan tökélyre fejlesztették ezt, hogy a mai napig visszanyúlunk ezen korok ábrázolásának példaértékű kifejezésmódjához.
Kedvenc alkotásaim egyike:
A tavasz. Ókori római falfestmény. (Pompei)
A hangulat, illat, mozdulat csodás összesűrítése egyetlen képbe.
Ismertebbek a görög szobrok, pl. Mürón: diszkoszvetője, ahol a dobás előtti pillanatot ábrázolja.
Visszatérve: a mondat tartalma értelmetlen, ezért nem értettem.
Re: Sztorik és legendák
"Ugyan mi mást rögzítettek volna a képzőművészeti alkotásokban? A valóságnak egy pillanatát örökítetlék meg, lészen az falfestmény, szobor, cserépedényen lévő csatajelenet stb.
Sőt, olyan tökélyre fejlesztették ezt, hogy a mai napig visszanyúlunk ezen korok ábrázolásának példaértékű".Ugyan Sándior! Gondolkodjál! Szerinted pl. az egyiptomi sir-freskók, amelyeken a halott szinte egész életútját végig követik, kezdve a mindennapi tevékenységétől, az ünnepi szórákozáson át, a balzsamozásáig az nem képzőművészeti alkotás? Pedig hát nem egy pillantot fog meg, hanem évtizedeket fog át.
Vagy a görög váza-díszítések, amelyeken egy időben hosszabb jelenetet örökítenek meg (pl. Akhilleusz és Hektor harci kocsin egymásnak ront, majd Hektor elesik az ütközetben, és végül a holttestét Akhilleusz a kocsijához kötve vonszolja a csatatéren. Pedig hát ezek is képzőmúvészeti alkotások. Vagy nézzed végig a római diadalkapuk és emlékoszlopok képsorait.
Azt viszont nem mondtam, hogy nem készítettek az ókorban portrékat. Csak arra válaszoltam, miért nem illusztrálták a szövegeket. Az illusztráció ott volt, de külön.
Vagy ilyeneket nem láttál? - BQ.
Sőt, olyan tökélyre fejlesztették ezt, hogy a mai napig visszanyúlunk ezen korok ábrázolásának példaértékű".Ugyan Sándior! Gondolkodjál! Szerinted pl. az egyiptomi sir-freskók, amelyeken a halott szinte egész életútját végig követik, kezdve a mindennapi tevékenységétől, az ünnepi szórákozáson át, a balzsamozásáig az nem képzőművészeti alkotás? Pedig hát nem egy pillantot fog meg, hanem évtizedeket fog át.
Vagy a görög váza-díszítések, amelyeken egy időben hosszabb jelenetet örökítenek meg (pl. Akhilleusz és Hektor harci kocsin egymásnak ront, majd Hektor elesik az ütközetben, és végül a holttestét Akhilleusz a kocsijához kötve vonszolja a csatatéren. Pedig hát ezek is képzőmúvészeti alkotások. Vagy nézzed végig a római diadalkapuk és emlékoszlopok képsorait.
Azt viszont nem mondtam, hogy nem készítettek az ókorban portrékat. Csak arra válaszoltam, miért nem illusztrálták a szövegeket. Az illusztráció ott volt, de külön.
Vagy ilyeneket nem láttál? - BQ.
Re: Sztorik és legendák
astrohist írta:Ugyan Sándior! Gondolkodjál! Szerinted pl. az egyiptomi sir-freskók, amelyeken a halott szinte egész életútját végig követik, kezdve a mindennapi tevékenységétől, az ünnepi szórákozáson át, a balzsamozásáig az nem képzőművészeti alkotás? Pedig hát nem egy pillantot fog meg, hanem évtizedeket fog át.
Vagy a görög váza-díszítések, amelyeken egy időben hosszabb jelenetet örökítenek meg.
Na igen, de azon belül a legfontosabb pillanatot ábrázolták.
Az állandóságot nem az ábrázolási mód, hanem a felhasznált anyag határozta meg, a fáraó rezzenéstelen arca is egy adott pillanat, csupán a gránit teszi időtlenné, amiből kifaragták.
És akkor még nem beszéltünk az ókori kínai metszetekről, víz-és tusfestményekről, versekről, (haiku).
Szerintem mindketten egy dologra gondolunk, csak másképpen fogalmazzuk meg.
Re: Sztorik és legendák
"Na igen, de azon belül a legfontosabb pillanatot ábrázolták.
Az állandóságot nem az ábrázolási mód, hanem a felhasznált anyag határozta meg, a fáraó rezzenéstelen arca is egy adott pillanat, csupán a gránit teszi időtlenné, amiből kifaragták."
Sándor! Erre most én írhatnám, hogy "se füle, se farka"! De hát tartozom annyi udvariassággal, hogy egy félreértésedet ne minősítsem, mert valóban másról beszélsz.
A sírfreskók (amelyek nem gránitba véstek ám) filmszerű életkép sorok, a gyűzelmi oszlopok, diadalkapuk jelenet sorai időbeli események sorozatai.
És akkor még nem beszéltünk az ókori kínai metszetekről, víz-és tusfestményekről, versekről, (haiku).
Szerintem mindketten egy dologra gondolunk, csak másképpen fogalmazzuk meg.
Schlosser Sándor (mizar)
De beszéltünk, kétszer is visszatértem. a kínai annalesekben már voltak képek. Az ég szerelmére, olvasdd el amit írtam!
No de a kérdés az volt, hogy az ókori szótárakban miért nincsenek illusztrációk. Erre írtam, hogy ha szótárakban nem is (mert azok nem voltak), de a szövegeken kívül voltak képek, képsorok, amelyek pl. a mindennapi életet, vagy a képzelt túlvilági jeleneteket filmszerúen ábrázolták. Vázlatosan közelítve, a képeket az olvasni nem tudók is megértették. Ez a módszer visszatért még a középkori szárnyasoltárokon, és a templomok freskóin, ahol sorban láthatók egy-egy szent életének eseményei (és a fametszetú képsorokból összeállított bibliákban, a "biblia pauperorum-okban" is). - BQ
Az állandóságot nem az ábrázolási mód, hanem a felhasznált anyag határozta meg, a fáraó rezzenéstelen arca is egy adott pillanat, csupán a gránit teszi időtlenné, amiből kifaragták."
Sándor! Erre most én írhatnám, hogy "se füle, se farka"! De hát tartozom annyi udvariassággal, hogy egy félreértésedet ne minősítsem, mert valóban másról beszélsz.
A sírfreskók (amelyek nem gránitba véstek ám) filmszerű életkép sorok, a gyűzelmi oszlopok, diadalkapuk jelenet sorai időbeli események sorozatai.
És akkor még nem beszéltünk az ókori kínai metszetekről, víz-és tusfestményekről, versekről, (haiku).
Szerintem mindketten egy dologra gondolunk, csak másképpen fogalmazzuk meg.
Schlosser Sándor (mizar)
De beszéltünk, kétszer is visszatértem. a kínai annalesekben már voltak képek. Az ég szerelmére, olvasdd el amit írtam!
No de a kérdés az volt, hogy az ókori szótárakban miért nincsenek illusztrációk. Erre írtam, hogy ha szótárakban nem is (mert azok nem voltak), de a szövegeken kívül voltak képek, képsorok, amelyek pl. a mindennapi életet, vagy a képzelt túlvilági jeleneteket filmszerúen ábrázolták. Vázlatosan közelítve, a képeket az olvasni nem tudók is megértették. Ez a módszer visszatért még a középkori szárnyasoltárokon, és a templomok freskóin, ahol sorban láthatók egy-egy szent életének eseményei (és a fametszetú képsorokból összeállított bibliákban, a "biblia pauperorum-okban" is). - BQ